En kraftig besparingsvåg sveper över landets kommuner. Skolan är särskilt drabbad. Många rektorer vittnar om att kostnadsökningar på grund av höjda löner för lärare eller ökat stödbehov hos elever måste tas inom befintlig budget. Det är inte hållbart. Vi behöver ett ökat statligt ansvar för finansieringen av skolan, skriver Matz Nilsson, Sveriges skolledarförbund.
Studenternas akademiska förmåga ökar inte genom att de får fler timmar undervisning av akademiskt undermåliga lärare, skriver professorerna Sven-Olof Yrjö Collin och Torbjörn Tagesson i en replik.
Till höstterminen träder nya skrivningar i läroplanen i kraft, som betonar elevernas plikt att visa respekt för sina lärare och klasskamrater. På samma sätt som elever ska ställa höga krav på sin skolgång, ska skolan ställa höga krav på eleverna och deras vårdnadshavare, skriver utbildningsminister Anna Ekström (S).
Almega går till hårt angrepp mot det nuvarande systemet för yrkesutbildning på gymnasial nivå. I en debattartikel skriver de att kommunerna struntar i näringslivets kompetensbehov och inte kan hantera yrkesvux-satsningen. Det är en ensidig och felaktig beskrivning av verkligheten, skriver Per-Arne Andersson, SKL.
Så till nästa gång blir det större fokus på instruktionen och att möta upp de elever som inte kommer igång och söker sig till att göra annat. Stor risk är att de inte förstått vad de ska göra och helt enkelt tar kontroll över situationen genom att göra annat. Förtränger att de inte förstår uppgiften.…
Stöket i skolan måste få ett slut. Barn- och elevombudets funktion måste avvecklas i sin nuvarande form och Skolinspektionens uppdrag och organisation genomgå en total reformering, skriver Roger Haddad (L).
Det hela ter sig som ett märkligt ”Grotesco”-skämt. En digitalisering av genomförd av människor som på allvar fått för sig att den som inte får en Ipad i handen som ettåring kommer att hamna i ett ”digitalt utanförskap”. Sanningen är att små barn behöver kottar och kramar på förskolan, inte källkritik och teknik, skriver Malin Lernfelt, Liberal…
Det är mycket glädjande att skolbibliotekens betydelse för Sveriges elever är så tydlig i förslaget till Nationell biblioteksstrategi. För fortfarande saknar en stor del av dem tillgång till ett bemannat skolbibliotek. En likvärdig skola kräver likvärdiga skolbibliotek, skriver Jenny Nilsson m fl Nationella Skolbiblioteksgruppen.
Rapporten från UHR visar att högre utbildning inte handlar om tillgänglighet, det handlar om klass. Det är mönster som förstärks av den svenska skolans bristande likvärdighet. Svenska elevers socioekonomiska bakgrund spelar allt större roll för skolresultatet. Det innebär att den sociala snedrekryteringen till högskolan kommer att finnas kvar lång tid framöver, kanske till och med…
Det är Sveriges kommuner, inte de politiker som röstade igenom den, som får ta ansvar för gymnasielagens många brister. Men det leder till att andra kommuninvånare missgynnas, skriver Naomi Abramowicz på ledarplats.