Friskolor rättar nationella prov mer generöst än kommunala gymnasieskolor. "Det kan bero på att friskolorna vill locka till sig elever" säger Björn Hinnerich.
Aida Hadzialic (S) reagerar på uppgifterna om att friskolorna rättar de nationella proven generösare än de kommunala. "När man gör skolan till en marknad urholkas kunskaperna och glädjebetygen tilltar", säger hon
Det verkar vara satt i system att elever som går ut med lägst grundskolebetyg och har föräldrar som saknar akademisk utbildning också är de som väljer skolor som ställer lägre krav. Det där är inte bara djupt orättvist. Det visar också på den skeva skolpolitiken, skriver Somar Al Naher.
Det är betygstider. För prestationsdrivna barn innebär det ett hetsigt jäkt ända in mot avslutningen. En situation som kan gå över styr. Som förälder går det att hjälpa till - genom att avdramatisera.
Tanken bakom det målrelaterade betygssystemet som infördes 1994—1998 var att i princip alla elever skulle klara G, med extra resurser om så krävdes. Men trots att avståndet mellan ambition och verklighet blivit allt längre har frågan om att mildra eller avskaffa godkäntkravet varit död fram till nu, enligt Magnus Hultén, biträdande professor vid Linköpings universitet.
C + C + C = D? Eleven Anton Törngren, 19, riktar kritik mot Skolverket och betygssystemet efter att ha fått sitt resultat på ett nationellt prov. "Man blir ju inte lika motiverad att gå i skolan när man vet att ett litet fel kan få hela betyget att gå åt helvete", säger han.