Det finns idag ingen reglering av läromedelsmarknaden, men de som skriver skolböcker har kursplaner att förhålla sig till. "Är du klok och vill försöka sälja det du har skrivit måste du anpassa dig till de kursplaner som finns", säger Per Kornhall, Läromedelsförfattarna.
Även om läro- och kursplanerna innehåller riktlinjer för vad grundskolelärarna ska undervisa om, har lärarna stor frihet att tolka hur kursplanerna ska omsättas i undervisning.
Undervisning i övriga teoretiska ämnen får under de inledande skolåren stå tillbaka något till fördel för svenska och matematik. Barnen kan inte tillgodogöra sig centralt innehåll i orienteringsämnen förrän de lärt sig att läsa ordentligt, skriver debattören.
Ökad skillnad mellan lågpresterande och högpresterande matteelever är det mest oroande med Pisaresultaten, anser Per Berggren, ordförande i Sveriges Matematiklärarförening.
Den senaste Pisa-undersökningen visar att var femte elev har svaga kunskaper i läsning – oroväckande men inte överraskande, säger modersmålsläraren Anu-Katja Nurmi.
De finländska eleverna kan matematik sämre än tidigare, visar årets Pisaundersökning. Orsakerna är många, men teknikens ständiga närvaro i skolorna orsakar problem.
För oss är det självklart att förskolan ska prioriteras och vi agerar nu för att förskolornas budgetar för 2024 ska förstärkas med 135 miljoner kronor, skriver fyra borgerliga skolpolitiker.
När en skola har så djupa problem som Frölundaskolan haft tar det tid att vända utvecklingen. Då måste ledningen och lärarna också få ett tydligt och långsiktigt mandat att göra det, skriver Jonas Attenius (S), och Viktoria Tryggvadottir Rolka (S).
Den svenska skolan är inte så usel som den framställs. I alla fall inte jämfört med andra länder i Norden och Europa, skriver Petter Birgersson på ledarplats. .