Elever som hotar andra elever, elever som trakasserar lärare, elever som förstör. Vesna Prekopic ger i ”Brottsplats: Skolan” en effektiv bild av våldet i den svenska skolan. Det är omöjligt att blunda, skriver Sakine Madon i en recension.
80 miljoner kronor avsätts kommande år till kommunernas arbete mot gängkriminalitet, uppger regeringen. Dessutom föreslås höjt likvärdighetsbidrag i skolan.
Trots uppvisat belastningsregisterutdrag fick en terrordömd utpekad IS-sympatisör arbete som lärarvikare. Nu vill skolministern snabbutreda möjligheten att också terrordömdas brott ska dyka upp då belastningsregister hämtas in vid anställningen.
Det är lätt att känna sig maktlös inför elever som sätter skräck i en hel klass eller i värsta fall en hel skola. Det skriver skoldebattören Linnea Lindquist och presenterar sin önskelista på åtgärder för att skolan inte ska vara en brottsplats.
Det finns i dag för många stuprör, där kommunerna, regionerna och staten har olika sätt att hantera frågan om våld i nära relationer, skriver bland andra Andréa Hedin (M).
Tre månader efter att en terrordömd, utpekad IS-sympatisör avtjänat sitt straff fick han jobb som lärarvikarie på ett kommunalt fritidshem i Göteborg. Han fick jobbet trots att han tvingats visa upp sitt belastningsregisterutdrag: Där terrordomen inte fanns med.
Det är fortfarande stor skillnad mellan stadsdelarna i Stockholm hur många barn som går på mellanstadiets fritidsklubbar. Tomas Andersson, rektor vid Akalla grundskola, tycker fritidsklubben är viktig inte minst för att en aktiv fritid gör det svårare för kriminella att rekrytera barn.
Vesna Prekopic har skrivit boken ”Vittnesmål från en pågående kris” som handlar om hennes tid som rektor på en skola i ett utsatt område. Vi gästas även av skolministern Lotta Edholm. (webb-tv)
Vesna Prekopic fick uppdraget att leda en nystartad skola. "Men tio månader senare satt jag i husarrest hemma på grund av hot och fick inte jobba kvar av säkerhetsskäl." Nu har hon skrivit boken ”Brottsplats: Skolan” om sina upplevelser.