Nästan två tredjedelar av eleverna i årskurs 6 fick godkända terminsbetyg i samtliga ämnen. Flickorna fick i högre utsträckning godkända betyg än pojkarna i alla ämnen de läst men skillnaderna minskar. Det visar ny statistik om elevernas terminsbetyg i årskurs 6. (pdf)
Problemet med att vissa skolor ger sina elever omotiverat höga betyg har uppmärksammats under lång tid. Riksrevisionens granskning visar att statens insatser för en mer likvärdig betygssättningen inte har gett önskat resultat. (pdf)
Problemet med att vissa skolor ger sina elever omotiverat höga betyg har uppmärksammats under lång tid. Riksrevisionens granskning visar att statens insatser för en mer likvärdig betygssättningen inte har gett önskat resultat.
De senaste årens insatser för en mer rättvis och jämlik betygssättning får underkänt av Riksrevisionen. Skillnaderna mellan resultat på nationella prov och betyg består.
Skolverkets webbutbildning om betygssättning är inte till någon hjälp för lärarna, skriver läraren Anna Insulander och grundskolechefen Johan Kant. De menar att övergången 1994, från relativa betyg till kunskapsrelaterade betyg, var ett paradigmskifte. Men varken på den tiden eller idag får lärarna utbildning i hur betygssystemet är tänkt att fungera.
För eleverna blir det en rejäl baksmälla efter studenten. Med sina betyg i fickan pluggar man vidare med drömmar om att bli framtidens Ernaux eller Pääbo. När verkligheten kommer ikapp slås självförtroenden i spillror. Glädjebetyg visar sig vara något annat än kunskapsbetyg, skriver Lotta Ilona Häyrynen på ledarplats.
I Sverige kan betygen stiga medan elevernas kunskaper dalar. Kombinerat med att samma prestation kan ge väldigt olika betyg innebär det att svensk skola i det närmaste kan beskrivas som korrupt, skriver Susanne Nyström på ledarplats.
Det är konkurrensen mellan skolor som driver betygsinflationen, inte lärares frihet att sätta betyg. Det menar Lärarförbundet efter kritiken om att det nya betygssystemet riskerar att elda på betygsinflationen.
Från och med skolstarten i höst är det ett nytt betygssystem som gäller i landets grund- och gymnasieskolor. Det betyder att lärare fått större frihet när de sätter betyg på sina elever, vilket välkomnas av en del. Men forskare och lärare varnar för att det kan leda till ännu mer betygsinflation.
Trots oro för att slutbetygen skulle påverkas av pandemin syns bara små skillnader. För årskurs nio ökade slutbetygen något men är nu tillbaka på samma nivå som före pandemiåren, enligt Skolverkets statistik.