Nu går startskottet för ett långsiktigt arbete kring AI-beredskap och AI-litteracitet i Svenskfinland. Under drygt ett års tid ska projektet AILIT ta reda på hur lågstadieelever uppfattar och använder tjänster som baserar sig på artificiell intelligens. Projektet är det första i sitt slag i Svenskfinland och öppnar upp för vidare forskning även inom andra åldersgrupper.
Den senaste tiden har debatten inom skolan varit intensiv vad gäller användandet av AI i klassrummet. Är det fusk eller inte? Jimmy Jaldemark, docent i pedagogik vid Mittuniversitetet, menar att frågan är felställd och att fokus i stället bör ligga på hur tekniken kan bidra till elevernas lärande.
Deltagande i fysioterapi, fritidsaktivitet och skolidrott har till synes i onödan samband med flera faktorer, som födelseland och funktion. Delaktighet i skolidrott och fritidsaktivitet begränsas av bristande social inkludering, medan den främjas av öppen kommunikation och stöd.
Hur ska vi använda all data vi har? Vilken data behöver vi för att välja hur vi ska agera? I de frågorna tog drygt 100 lärare, rektorer och skolchefer avstamp när de inledde FoU-programmet Datadriven Skolförbättring. Efter tre år gissar de mindre, är mer självkritiska och agerar mer medvetet än tidigare.
Sedan 2017 har FoU Skola erbjudit nätverksträffar för rektorer i Skåne där vetenskaplig kunskap, ledarskapsutveckling och kollegialt lärande står i fokus. Nu är anmälan öppen för ytterligare ett år av regional samverkan rektorer emellan.
Skolan är en av samhällets största och mest komplexa institutioner – något som gör den både trögrörlig och svårstyrd. Det säger utbildningshistorikern Johannes Westberg som menar att vi bör skruva ner förväntningarna på storslagna reformförslag.
Förstelärare har en viktig funktion som ledare för kollegors lärande. Men deras roll tenderar att osynliggöras, och förstelärare undviker ofta att föra kritiska diskussioner med sina lärarkollegor, visar en ny avhandling från Umeå universitet.