Hur ställer man diagnoser på personer med CHARGE-syndrom? Neuropsykologen Jude Nicholas går igenom hur hjärnan påverkas av sjukdomen och hur man kan hitta nyckeln till att förstå personer med CHARGE-syndrom. Han menar att man idag använder instrument som inte fungerar.
Sjukdomen CHARGE-syndrom påverkar ögonen. Man kan ofta se att det finns en fläck på iris i ögat. Det stör ögonen och oftast blir det problem med synen.
För en person som har sjukdomen CHARGE-syndrom kan en enkel aktivitet som att läsa bli en stor utmaning. Därför har personer med sjukdomen ofta en egen stil för att hitta en lösning. Pedagogen David Brown har studerat barn med CHARGE-syndrom i 30 år och han går igenom vilket stöd barnen behöver i skolan.
Det ovanliga medfödda CHARGE-syndromet beror på en mutation i personens gen. Lisbeth Tranebjaerg, professor i medicinsk genetik och genetisk audiologi, går igenom mutationen och förklarar vad som sker genetiskt.
Personer med CHARGE-syndrom har ofta beteendemässiga särdrag som omgivningen ibland har svårt att förstå. Många gånger tror folk att de är utvecklingsstörda. Men så är det sällan. David Brown är specialpedagog och har fokuserat sitt arbete på att hjälpa barn och unga med CHARGE-syndrom. Del 1 av 5.
Första gången Dawid Brown kom i kontakt med ett barn som har CHARGE-syndrom var för 30 år sedan i England. Innan dess hade barn med den sjukdomen bara fått olika diagnoser som döv, blind eller handikappad. Då var det svårt att ge barnen den hjälp de behövde. Idag är David Brown en av världens mest…
Många som är födda med sjukdomen CHARGE-syndrom har svåra problem med muskler. Oftast är de för stela eller för slappa. Varje år föds det 10 barn i Sverige med sjukdomen, men varje person föds med individuella problem. Idag finns det bättre information och kunskap om sjukdomen än för 30 år sedan.
Till glädje för alla högstadielärare har det under hundra år funnits pedagogiska filmer som förklarar det där med blommor och bin. Elisabet Björklund har skrivit en avhandling om sexualupplysningsfilmens historia.
Andreas Fejes, professor i vuxenpedagogik, deltar i ett norskt forskningsprojekt om livslångt lärande som nyligen erhöll 7,3 miljoner norska kronor från det norska forskningsrådet. Syftet är att undersöka hur man kan optimera potentialen för lärande och kompetens hos vuxna som riskerar att marginaliseras från arbetsmarknaden.