Kollegialt lärande bäst metod vid implementering av ny kunskap i skolan
Hur kan ny kunskap fångas upp, anpassas och integreras i skolan? Det har utvärderings- och forskningssekretariatet vid riksdagsförvaltningen studerat. Resultaten i rapporten presenteras idag vid en öppen utfrågning i riksdagshuset.
På uppdrag av utbildningsutskottet har utvärderings- och forskningssekretariatet vid riksdagsförvaltningen genomfört studien ”Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan”. Syftet är att öka förutsättningarna för ett välgrundat politiskt beslutsfattande.
Rapporten handlar om hur ny kunskap kan fångas upp, anpassas och integreras i skolan. Studien består av en genomgång av forskning om generell kunskapsimplementering. Författarna har tillsammans med Statistiska Centralbyrån, SCB, också genomfört en omfattande enkätundersökning för att fastställa hur lärare och skolledare tar till vara på kunskap från ny forskning. Man har dessutom intervjuat företrädare för Skolverket, Vetenskapsrådet, Sveriges Kommuner och Landsting och Utbildningsförvaltningen i Stockholm stad.
Istället för att fokusera på vad som inte fungerar bra har rapportens författare valt att finna faktorer som underlättar kunskapsimplementering. Anledningen är skolans komplexa karaktär. Sannolikt är skillnaderna också stora över landet, menar Johan Wallin, som är forskningssekreterare på utvärderings- och forskningssekretariatet.
– Målet med rapporten har varit att lyfta fram olika faktorer som är viktiga att ta hänsyn till när man bygger upp en organisation som på ett effektivt sätt kan ta till sig ny kunskap, säger han.
Några av rapportens slutsatser är att kunskapsimplementering är något som aldrig kan förenklas till att handla om att övertyga människor om vad som är rätt. Det som avgör är användarnas subjektiva uppfattningar om kunskapens nytta. Traditionell informationsspridning som exempelvis att skicka ut information som beskriver en metod eller genomgå en utbildning har liten effekt.
– Det räcker inte att läsa sig till ny information eller få den muntligt presenterad eller demonstrerad. Det är en tydlig slutsats, säger Johan Wallin.
Nyckeln till framgång är praktisk träning tillsammans med kollegor eller handledare i den naturliga miljön.
– Lärarna måste få möjlighet att diskutera och träna på, exempelvis, en ny undervisningsteknik i klassrummet, säger han.
Något som positivt överraskade rapportens författare var att de allra flesta skolledare och lärare ser stor nytta av att använda sig av kunskap från ny forskning för att förbättra undervisningen. De flesta uppgav också i enkätundersökningen att de regelbundet använder sig av ny kunskap. Det framkom också av undersökningen att endast 50 procent av lärarna anser att det ingår i deras arbetsuppgifter att ta till sig ny kunskap.
– Det är ett tråkigt resultat att så pass många som 50 procent av lärarna anser att det inte ingår i arbetsuppgifterna. Det är möjligt att man ser det som rektorns ansvar. Men för att lyckas med kunskapsimplementering måste alla berörda ta sitt ansvar. Förhoppningsvis är det här något som kan förändras, säger han.
Utbildningsutskottet håller i dag, 11 juni kl 11–13.15, en öppen utfrågning på temat ”Hur kommer ny kunskap till användning i skolan?”(webb-tv).
![](http://www.skolporten.se/app/uploads/2023/08/ifous-hog-cta-puff2-720x495.png)
Bild
![](http://www.skolporten.se/app/uploads/2023/08/istock-1461910286-720x480.jpg)
Matematikångest
![](http://www.skolporten.se/app/uploads/2023/06/istock-1278978251-720x480.jpg)