Konkurrens skapar konflikt
Kommuner använder olika strategier för att hantera konkurrensen från de fristående skolorna.Jon Nyhlén har i sin avhandling Styrideal och Konflikt – Om friskoleetablering i tre norrländskakommuner tittat på tre vänsterstyrda kommuner där olika styrideal framträder. Han konstaterar attmest konflikter uppstår i den kommun som styr utifrån ett konkurrenstänk.
Född 1978
i Sundsvall
Disputerade
2011-04-01
vid Mittuniversitetet
Läs abstract och ladda ned avhandlingen nedan
Styrideal och Konflikt – Om friskoleetablering i tre norrländska kommuner Forskning finansierats: Genom fakultetsmedel
Varför blev du intresserad av ämnet?
– Det finns olika anledningar till det. En är att skolan är ett intressant ämne som är relativtoutforskat för statsvetare. Det föll sig naturligt att titta på friskolesystem, eftersomanslagsstyrning är ett kraftigt styrmedel.
Vad handlar avhandlingen om?
– Om hur kommuner styr friskolor, vilka strategier de använder och hur det påverkar relationenmellan aktörerna. Jag har identifierat tre olika styrideal mellan kommuner och friskolor i trekommuner: en hierarkisk modell, en marknadsmodell och en nätverksmodell. I den hierarkiskamodellen kontrollerar kommunen verksamheten, i nätverksmodellen bygger relationen på samarbeteoch i marknadsmodellen konkurrerar kommunen med friskolorna.
– De tre kommuner som ingår i studien är Sundsvall som styr friskolor utifrån en hierarkisk modellmed fokus på kontroll, Umeå som har en samverkansstrategi och Gävle som använder konkurrenssom ett sätt att minska marknaden för friskolorna.
Vilka är de viktigaste resultaten?
– Genom de tre styridealen framträder tre olika handlingsstrategier. Den högsta graden avkonflikt mellan friskolor och kommun finns i Gävle som styr utifrån marknadsmodellen ochsom valt att konkurrera med friskolorna. Lägst grad av konflikt har Umeå som använder sig avnätverksmodellen. Sundsvall, med det hierarkiska styridealet, hamnar mitt emellan.
– Mina respondenter, oavsett kommun och oavsett vilket styrideal de representerar, vittnar om attdet positiva med friskolor är att de har tvingat de kommunala skolorna att vända blicken inåt ochtitta på vad som är deras styrkor respektive svagheter. Det fanns inte innan.
– Jag kunde även se att kommunerna har ett större handlingsutrymme att styra och kontrollerafriskolorna än de tror. När det gäller etableringsfasen har kommunerna begränsat inflytande men närfriskolan är etablerad kan man agera på många sätt.
Vad överraskade dig?
– Jag trodde att jag skulle möta större mångfald av skolor bland friskolorna. Men utbudet har mindrevariation än vad jag skulle tro.
Vem har nytta av dina resultat?
– Jag hoppas att skolpolitiker, skolföreträdare, rektorer och personal i friskolor kan ha nytta av dem.
Relaterade länkar
![](http://www.skolporten.se/app/uploads/2023/08/ifous-hog-cta-puff2-720x495.png)
Bild
![](http://www.skolporten.se/app/uploads/2023/08/istock-1461910286-720x480.jpg)
Främja närvaro i förskolan
![](http://www.skolporten.se/app/uploads/2024/05/istock-1497801171-720x480.jpg)